Cerebronal
Za stanja praćena kognitivnim deficitom
Cerebronal
Cerebronal je patentirana kompleksna formulacija čija je primena indikovana u stanjima praćenim kognitivnim deficitom.
Uridin-monofosfat (UMP), holin i dokozaheksaenoinska kiselina (DHA), sadržani u Cerebronalu, jesu ključni elementi za stvaranje funkcionalnih sinapsi, što je potvrđeno kliničkim studijama.
Sastav:
Plavi blister
Aktivni sastojci |
2 kapsule (dnevna doza) |
Holin-bitartarat |
392 mg |
Holin |
161,24 mg |
Acetil-L-karnitin-hidrohlorid |
210 mg |
Nukleotidi |
200 mg |
Uridin-5’monofosfat |
200 mg |
Citidin monofosfat |
200 mg |
Nukleotidi |
30 mg |
Guanin monofosfat |
30 mg |
Adenin monofosfat |
30 mg |
Uridin monofosfat |
30 mg |
Citizin monofosfat |
30 mg |
Nukleozidi |
30 mg |
Ostali nukleotidi |
30 mg |
Rozi blister
Aktivni sastojci |
1 kapsula (dnevna doza) |
DHA |
500 mg 250,0 mg |
Astaksantin |
3 mg |
Pantotenska kiselina |
5 mg |
Niacin |
5 mg |
Tiamin (vitamin B1) |
2 mg |
Vitamin B6 |
2 mg |
Riboflavin (vitamin B2) |
2 mg |
Folna kiselina |
400 μg |
Vitamin B12 |
10 μg |
Vitamin D |
10 μg |
Cerebronal se preporučuje:
- osobama sa narušenim mentalnim funkcionisanjem, u rasponu od blagog kognitivnog pada (narušeno mišljenje, pamćenje, opažanje, učenje, pažnja, percepcija okoline, logičko zaključivanje) do demencije
Cerebronal deluje sledećim mehanizmima:
- podstiče regeneraciju oštećenog nerva
- podstiče stvaranje funkcionalnih sinapsi i prenos nadražaja (sinaptička transmisija)
- povećava gustinu dendritskih nastavaka i podstiče formiranje novih sinapsi
- poboljšava kognitivne funkcije (mišljenje, pamćenje, pažnja, opažanje…)
- deluje antiinflamatorno, antioksidativno i neuroprotektivno
- poboljšava energetski bilans nervnih ćelija
- smanjuje upotrebu drugih terapijskih opcija
- ima povoljan bezbedonosni profil
- studijama je potvrđena klinička efikasnost
Način upotrebe
Odrasli: 3 kapsule dnevno (uzeti 1 kapsulu u roze pakovanju i 2 kapsule u plavom pakovanju, jednom dnevno, sa malo tečnosti)
Pakovanje
45 kapsula
Nukleotidi
Nukleotidi su monomerne strukturne jedinice sastavljene od šećerne grupe, vezane za jednu ili više fosfatnih grupa, i azotnu bazu, koja može biti citozin, adenin, guanin, timin ili uracil.
Uridin-monofosfat
Uridin monofosfat (UMP) je nukleotid koji je važan za sintezu ribonukleinske kiseline (RNK). UMP se resorbuje preko intestinalnog trakta putem olakšane difuzije i prolazi krvno moždanu barijeru.
Uloge UMP-a u neuronima:
- učestvuje u sintezi RNK
- učestvuje u sintezi fosfatidilholina neophodnih za formiranje bioloških membrana
- prekursor je za sintezu neurotransmitera acetilholina, koji je u deficitu kod demencija
- podstiče neurogenezu, neuronsku diferencijaciju i neuroregeneraciju
- stimuliše proliferaciju, migraciju i aktivnost Švanovih ćelija, kao i sekreciju nervnog faktora rasta (NGF) i potpomaže formiranje mijelinskog omotača, neophodnog za prenos nadražaja
- podstiče stvaranje funkcionalnih sinapsi i prenos nadražaja (sinaptička transmisija)
- utiče na smanjenje koncentracije masnih kiselina koje su prekursori formiranja ožiljka (a koji ometa regeneraciju nerva)
- utiče pozitivno na kognitivne funkcije
Holin (vitamin B4)
Holin je hidrofilni esencijalni nutrijent. Proizvodi ga jetra iz aminokiselina koje unosimo putem namirnica životinjskog porekla (goveđe i svinjsko meso, piletina, riba, mlečni proizvodi, jaja).
Holin čuva zdravlje nervnog sistema, poboljšava kognitivne funkcije, a značajan je i za pravilno funkcionisanje jetre i mišića, kao I pretvaranje masti u energiju.
Nedovoljne količine holina uslovljavaju taloženje masti u jetri i posledičnu gojaznost.
Uloge holina u neuronima:
- gradivni je element ćelijskih membrana – fosfatidil holina i neurotransmitera acetilholina
- poboljšava sinaptičku transmisiju – povećava broj i gustinu dopaminskih i acetil-holinskih receptora i fluidnost moždane membrane
- poboljšava kognitivne funkcije (mišljenje, pamćenje, pažnja, opažanje…)
Dokozaheksaenoinska kiselina (DHA)
DHA je omega-3 masna kiselina, koja se može sintetisati iz alfa-linoleinske kiseline ili se dobija direktno iz majčinog mleka, ulja algi ili ribljeg ulja. Osnovni izvori su riba i morski plodovi, zatim živina i jaja, mleko i mlečni proizvodi.
Uloge DHA u neuronima:
- DHA je strukturna komponenta kore velikog mozga kod ljudi, a kod pacijenata sa demencijom se nalazi u deficitu
- DHA pozitivno deluje na očuvanje strukture moždanih ćelija i smanjuje ćelijsku smrt neurona
- moćan je sekundarni glasnik koji aktivira proteine i enzime neophodne za sinapotegenezu
- deluje snažno antiinflamatorno i neuroprotektivno
- poboljšava kognitivne funkcije
Acetil L karnitin (ALC)
Acetil L-karnitin (ALC) je estar L-karnitina, koji nastaje acetilacijom karnitina u mitohondrijama. Ima slične funkcije u organizmu kao karnitin, ali se brže i efikasnije apsorbuje i prenosi krvotokom, jer lakše prolazi kroz ćelijsku membranu.
Uloge ALC u neuronima:
- omogućava transport masnih kiselina dugih lanaca u mitohondrije i proizvodnju energije
- poboljšanje kognitivne funkcije mozga, jer učestvuje u produkciji ključnog moždanog transmitera, acetilholina
- podstiče regeneraciju neurona
- donira acetil grupu za brojne biohemijske reakcije
Astaksantin
Astaksantin pripada grupi karotenoida – crveni pigment koji nastaje sintezom u mikroalgama.
Ljudi i životinje ne mogu sintetisati astaksantin, već ga unose putem hrane (losos, morski rak – kril, prepelice, škampi, jastog).
Dokazano jača antioksidativna sposobnost astaksantina
Studijama je dokazana jača antioksidativna sposobnost astaksantina u odnosu na poznate antioksidanse:
![](https://vemaxpharma.rs/wp-content/uploads/2024/07/cerebronal-009.jpg)
Studija iz 2007. godine koja je analizirala poznate antioksidanse i njihovu antioksidantnu sposobnost je pokazala da je astaksantin 6000 puta jači od vitamina C, 800 puta jači od koenzima Q10, 550 puta jači od katehina iz zelenog čaja i 75 puta jači od alfa-lipoinske kiseline.
Prirodni astaksantin je najjači poznati antioksidans.
Uloge astaksanina u neuronima:
- Astaksantin značajno poboljšava kognitivne funkcije
- ima pozitivan uticaj na aterosklerozu
- ostvaruje snažan antiinflamatorni efekat
Folna kiselina (vitamin B9)
Folna kiselina je jedan od najvažnijih vitamina za ljudsko zdravlje.
Derivati folne kiseline, folati, su kofaktori mnogih enzima koji učestvuju u sintezi aminokiselina, nukleotida, DNK i RNK.
Uloge folne kiseline u neuronima:
- učestvuje u biosintezi nukleotida, tako da ima ključnu ulogu u sintezi DNK i RNK
- podstiče neuroregeneraciju
- stimuliše proliferaciju, migraciju i aktivnost Švanovih ćelija, kao i sekreciju nervnog faktora rasta (NGF) i potpomaže formiranje mijelinskog omotača, neophodnog za prenos nadražaja
Vitamin B12 (cijankobalamin)
Vitamin B12 je hidrosolubilni vitamin, poreklom iz namirnica životinjskog porekla – džigerica, bubrezi, mleko, meso, jaja, sirevi, ribe i školjke.
Uloge vitamina B12 u neuronima:
- proizvodnja genetskog materijala RNK i DNK
- esencijalan je za normalnu funkciju nervnih ćelija i mozga:
- ima analgetski efekat
- učestvuje u sintezi mijelinskog omotača aksona
- učestvuje u sintezi neurotransmitera (molekula koji prenose električne signale između neurona i ciljnih ćelija – drugih neurona, mišićnih, žlezdanih ćelija
Deficit vitamina B12 prouzrokuje anemiju, neuropatiju (ukočenost, trnjenje i gubitak senzibiliteta), demenciju.
Vitamin B1 (tiamin)
Vitamin B1 je prisutan u većini biljnih i životinjskih tkiva. Resorbuje se u tankom crevu pasivnom difuzijom i aktivnim transportom, a potom se brzo transformiše u tiamin difosfat (TDP) koji je fiziološki aktivan oblik vitamina B1.
TDP služi kao osnovni kofaktor u procesima oksidacije (ćelijskog disanja), u proizvodnji adenozin trifosfata (ATP), u sintezi glutamata i Y-aminoadipinske kiseline i dobra je podrška u stvaranju mijelinskog omotača.
Uloge vitamina B1 u neuronima:
- suprimira nociceptivni i neuropatski bol
- poboljšava energetske procese u nervnom tkivu (sinteza ATP), smanjuje oksidativni stres
- učestvuje u aksonalnom transportu i sinaptičkoj transmisiji
Deficit vitamina B1 dovodi do neuropatije poznate kao Beri-beri, a koja se najčešće manifestije bolom u ekstremitetima i promenom boje kože.
Umor, razdražljivost i mišićni grčevi mogu da se pojave u roku od nekoliko dana ili nedelja kao rezultat nedostatka ovog vitamina u ishrani.
Vitamin B2 (riboflavin)
Vitamin B2 je hidrosolubilan vitamin, prisutan u malim količinama u skoro svim namirnicama biljnog i životinjskog porekla, tako da se uravnoteženom ishranom najčešće unose dovoljne količine ovog važnog vitamina. Značajan je za metabolizam ugljenih hidrata, masti i proteina. Značajan je i za pravilno formiranje eritrocita. Učestvuje u proizvodnji antitela, a značajan je i za procese rasta i ćelijskog disanja.
Dugotrajni nedostatak riboflavina u organizmu naziva se ariboflavinoza i javlja se kod ljudi sa nepravilnom ishranom. Glavne manifestacije su: otok, crvenilo i pucanje kože na rubovima usana, zatim otok i pukotine na jeziku, crvenilo i otok na očnim kapcima i konjuktivama. Hipovitaminoza negativno utiče i na rast i reprodukciju, varenje, stvaranje antitela i generalno odbrambenu sposobnost organizma.
Vitamin B3 (niacin)
Vitamin B3 se resorbuje u crevima prostom difuzijom. Niacin i njegov derivat nikotinamid (uključeni u sastav NAD i NADP) su važni za metabolizam ugljenih hidrata, masti, proteina kao i za prenos intraćelijskih signala i reparacije DNK u ćelijama.
Uloge vitamina B3 u neuronima:
- omogućava normalno fukcionisanje nervnog sistema i održavanje normalnog metabolizma povezanog sa dopremanjem potrebne energije u nervno tkivo
Nedostatak niacina u ishrani može izazvati mučninu, kožne i labijalne lezije, anemiju, glavobolju i umor.
Deficit vitamina B3 dovodi do oboljenja poznatog kao Pelagra, a koje se manifestuje klasičnim kliničkim trijasom: demencija, dermatitis i dijareja.
Vitamin B5 (pantotenska kiselina)
Vitamin B5 je hidrosolubilni vitamin, široko rasprostranjen u hrani biljnog i životinjskog porekla. Pored toga, stvara ga i crevna flora čoveka.
Sastavni je deo koenzima A, koji je neophodan za metabolički proces acetilacije ugljenih hidrata, masti i proteina. Značajan je za proces beta-oksidacije i sinteze masnih kiselina i metabolizam šećera. Vitamin B5, antistresni vitamin, je od velikog značaja za razvoj centralnog nervnog sistema.
Nedostatak dovodi do neuromišićnih poremećaja, koji se manifestuju umorom, depresijom, gubitkom apetita, grčevima, lošim varenjem i nesanicom.
Vitamin B6 (piridoksin)
Vitamin B6 je esencijalan vitamin, koji se organizam ne može sintetisati, već se unosi putem hrana i dodataka ishrani.
Nakon apsorpcije vitamin B6 se transformiše u piridoksal pirofosfat koji je važan kofaktor u višestrukim metaboličkim reakcijama aminokiselina, glukoze i lipida.
Uloge vitamina B6 u neuronima:
- pojačava aktivnost analgetskih neuromedijatora (noradrenalin, serotonin)
- poboljšava sintezu proteina koji su strukturni elementi nervnih vlakana, sintezu masti i energetski metabolizam
- učestvuje u sintezi ključnih neurotransmitera
Kod odraslih osoba neuropatija nastala usled nedostatka vitamina B6 počinje sa trnjenjem, parestezijama ili žarećim bolovima u stopalima, a posle ascedentnom propagacijom zahvata noge i ruke.
Pišite nam
Mosorska 9, 11000 Beograd, Srbija
Vemax011 Pharma doo predstavništvo Severna Makedonija - Dane Krapčev 13, Skoplje
Vemax011 Pharma doo predstavništvo Crna Gora - Topliški put 1, Budva
Vemax011 Pharma doo predstavništvo Bosna i Hercegovina - Vlakovo 252, Sarajevo
+381 (0)69 801 47 87
office@vemaxpharma.rs
Vemax Pharma - vaš regionalni partner na putu do zdravlja!